Author: SEC
Last saved by: User
Company: Samsung Electronics

ДЕРЖАВНИЙ ВИЩИЙ НАВЧАЛЬНИЙ ЗАКЛАД
«КИЇВСЬКИЙ НАЦІОНАЛЬНИЙ ЕКОНОМІЧНИЙ УНІВЕРСИТЕТ
ІМЕНІ ВАДИМА ГЕТЬМАНА»

СТУКАЛО НАТАЛІЯ ВАДИМІВНА

УДК 339.9+336

ГЛОБАЛЬНІ ІМПЕРАТИВИ РОЗВИТКУ НАЦІОНАЛЬНИХ ФІНАНСОВИХ СИСТЕМ

Спеціальність 08.00.02 – Світове господарство і міжнародні економічні відносини

АВТОРЕФЕРАТ

дисертації на здобуття наукового ступеня
доктора економічних наук

Київ-2009

Дисертацією є рукопис.

Робота виконана на кафедрі міжнародних фінансів ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» Міністерства освіти і науки України, м. Київ

Науковий консультант:   доктор економічних наук, професор
Мозговий Олег Миколайович,
ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана», завідувач кафедри міжнародних фінансів
Офіційні опоненти:          доктор економічних наук, професор 
Плотніков Олексій Віталійович,
Інститут світової економіки і міжнародних відносин Національної академії наук України, завідувач відділом міжнародних валютно-фінансових відносин
доктор економічних наук, професор
Луцишин Зоряна Орестівна,
Інститут міжнародних відносин Київського національного університету імені Тараса Шевченка, професор кафедри світового господарства і міжнародних економічних відносин
доктор економічних наук, професор
Козак Юрій Георгійович,
Одеський державний економічний університет,  завідувач кафедри міжнародних економічних відносин

Захист відбудеться «5» березня 2009 р. о 10.00 годині на засіданні спеціалізованої вченої ради Д 26.006.02 в ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» за адресою: 03680, м. Київ, проспект Перемоги, 54/1, ауд. 203.
З дисертацією можна ознайомитись у бібліотеці ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» за адресою: 03113, м. Київ, вул. Дегтярівська, 49г, ауд. 601.
Автореферат розісланий «4» лютого 2009 р.

Вчений секретар
спеціалізованої вченої ради
доктор економічних наук, професор                                                Л.Л.Антонюк
ЗАГАЛЬНА ХАРАКТЕРИСТИКА РОБОТИ

Актуальність теми. Глобалізація є об’єктивним і всеохоплюючим процесом, характерним для сучасного розвитку світової економіки. Не можна зупинити поступальної об’єднавчої ходи, спрямованої на залучення України в інтеграційних процесах, а це викликає різноманітні й неоднозначні наслідки для національної економіки, які, в першу чергу, позначаються на фінансовому секторі країни. Позитивний або негативний вектор цих наслідків багато в чому залежить від рівня розвитку національної фінансової системи, позиції країни у світовому господарстві. Глобальна конкурентоспроможність економіки країни обумовлюється стабільністю фінансової системи та ефективністю її адаптації у міжнародному фінансовому середовищі.
В умовах поглиблення процесу фінансової глобалізації та посилення її впливу на розвиток національних економік важливого значення набуває така державна політика, яка стимулює ефективний розвиток національних фінансових систем і сприяє їх інтеграції до глобальної фінансової системи. Виняткова актуальність дослідження проблем і особливостей фінансової глобалізації в Україні підсилюється фактом набуття нашою державою членства у Світовій організації торгівлі. Проблема зростання впливу глобалізації на національні фінансові системи актуальна ще й в аспекті розроблення комплексної системи його вимірювання з метою прогнозування їхніх наслідків та ефективного управління даними процесами.
Сучасні проблеми і тенденції розвитку глобалізаційних процесів досліджуються різними науковими школами. Свій внесок у розробку фундаментального підходу до виявлення проблем, які виникають із поглибленням глобалізації, зробили всесвітньо відомі вчені й практики М.Алле, Д.Гелд, П.Герст, Е.Мак-Грю, Г.-П.Мартін, Дж.Сорос, Дж.Стігліц, Г.Томсон, Х.Шуманн. Роботи цих авторів об’єднує системність і міждисциплінарний підхід до розгляду глобалізації, а також критичне ставлення до наслідків даного процесу для національних економік і світового господарства в цілому.
Напрацювання вказаних авторів були доповнені емпіричними дослідженнями, серед яких варто відзначити роботи іноземних, у тому числі російських, авторів В.Аванесяна, Т.М.Андерсена, Г.Аніліоніса, Г.Геск’юєре, Т.Джрбашяна, А.Єгіазаряна, Н.Зотової, Г.Колодко, С.Переслегіна, Т.Т.Хербертсона, Н.Ютанова та інших.  
Сучасна база знань про особливості функціонування національних фінансових систем в умовах глобалізації сформувалася завдяки дослідженням С.Вальдес-Прієто, К.Джордана, Й.Дріссена, Г.Імпавідо, С.Классена, Л.Лавена, Д.-К.Лі, Д.Маджононі, А.Р.Мусалема, С.Томас, П.Хонохана, Д.Хансона, А.Шах, А.Ші та інших. Окрім того, значний внесок у розв’язання проблем розвитку фінансових систем країн світу в розрізі особливостей та протиріч сучасних глобалізаційних процесів зробили експерти Організації економічного співробітництва й розвитку, журналу “Foreign policy”, консультаційної фірми A.T.Kearney,  Міжнародного валютного фонду, Світового банку, Європейського центрального банку (роботи Б.Боссона, В.Віланда, А.Вільмана, Д.Віттаса, Т.К.Гласснера, Ж.М.Гонсалез-Парамо, А.Естради, Г.Коєнена). 
Серед наукових праць, присвячених глобалізації економічного розвитку, інтеграції України у світовий економічний та фінансовий простір, слід виділити дослідження таких вітчизняних науковців, як З.Адаманова, Г.Аніловська, Л.Антонюк, О.Білорус, А.Гальчинський, В.Геєць, Б.Губський, І.Каленюк, Ю.Козак, А.Кредісов, Д.Лук’яненко, З.Луцишин, Ю.Макогон, О.Мозговий,  В.Новицький, Є.Панченко, Ю.Пахомов, О.Плотніков, А.Поручник, В.Рокоча, Л.Руденко-Сударєва, С.Сіденко, А.Філіпенко, Т.Циганкова, В.Чужиков, О.Швиданенко, В.Шевчук, І.Школа та інші.
Разом з тим існує об’єктивна необхідність подальших досліджень глобальних імперативів розвитку національних фінансових систем, насамперед, у напрямах розроблення методичного підходу їх дослідження і порівняльних характеристик глобалізаційного впливу на їхнє функціонування, обґрунтування методики вимірювання та аналізу динаміки фінансової глобалізації, виявлення визначальних принципів і чинників ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації, обґрунтування концепції поетапної адаптації фінансової системи України за таких умов. Це дасть змогу, з одного боку, поглибити наукові дослідження у сфері міжнародних фінансів з метою підвищення обґрунтованості дослідницьких узагальнень, прогнозів, практичних висновків та рекомендацій, а з другого – оптимізувати державну політику України, направивши її на стимулювання ефективного розвитку національної фінансової системи та сприяння її інтеграції до глобальної економіки. 
Зв'язок роботи з науковими програмами, планами, темами. Дисертаційна робота виконана у рамках науково-дослідної теми факультету міжнародної економіки і менеджменту ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана» «Ресурси і моделі глобального економічного розвитку» (номер державної реєстрації 0106U004357). У рамках цієї теми досліджено вплив глобалізації на національні фінансові системи, запропоновано шляхи нейтралізації її негативних наслідків.
У рамках науково-дослідної теми «Перспективи інтеграції України у міжнародну фінансову систему» (номер державної реєстрації 0108U000629), що виконується протягом 2008-2009 років на кафедрі міжнародних фінансів Дніпропетровського національного університету імені Олеся Гончара, особисто автором досліджуються наслідки інтеграції України у міжнародну фінансову систему та напрацьовуються рекомендації щодо ефективного розвитку фінансової системи України в умовах фінансової глобалізації.
При виконанні науково-дослідної теми «Проблеми інтеграції України в систему світогосподарських відносин» (номер державної реєстрації 0105U000363) на кафедрі міжнародних фінансів Дніпропетровського національного університету імені Олеся Гончара дисертантом була проведена загальна наукова редакція, розроблені реферат, вступ, висновки та третій розділ «Визначення шляхів вирішення проблем та напрямків прискорення інтеграції України у систему міжнародних економічних і фінансових відносин». Зокрема, розроблені шляхи вимірювання фінансової глобалізації, запропоновані напрями вирішення проблем та активізації процесу інтеграції України у міжнародну економічну систему, визначені можливі шляхи формування інноваційної моделі розвитку як передумови подальшої міжнародної інтеграції України, розроблені рекомендації щодо удосконалення фінансової політики України.
Наукові результати, теоретичні положення та висновки дослідження були використані при розробленні науково-дослідної теми кафедри міжнародних фінансів Дніпропетровського національного університету «Розвиток фінансової системи з метою стимулювання економічного росту України» (номер державної реєстрації 0102U004408).  Дисертантом зроблена оцінка впливу іноземних інвестицій на національну фінансову систему, обґрунтовані шляхи удосконалення законодавчої бази її розвитку, розроблені заходи підвищення ефективності використання фінансових ресурсів на місцевому рівні.
Результати наукових досліджень відображені у наукових звітах, підготовлених за наукового керівництва дисертанта, а також у розділах наукових звітів із зазначених тем, підготовлених дисертантом особисто.
Мета і завдання дослідження. Метою дослідження є виявлення закономірностей фінансової глобалізації, теоретичне обґрунтування її впливів на національні фінансові системи, а також розроблення практичних рекомендацій щодо розвитку фінансової системи України в сучасних умовах.
Для досягнення зазначеної мети ставилися та розв’язувалися такі завдання методологічного, науково-методичного і практичного характеру:
•	розкрити методологічні підходи до визначення інтернаціоналізації та теоретичні засади її аналізу;
•	проаналізувати сутність фінансової глобалізації з виділенням чинників її розвитку;
•	визначити позитивні та негативні наслідки глобалізації для національних фінансових систем;
•	перевірити гіпотезу щодо прискорення або уповільнення інтенсивності розвитку економічної глобалізації;
•	дослідити показники, за якими вимірюють глобалізацію, з проведенням їх подальшої класифікації;
•	обґрунтувати методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем;
•	розробити індекс фінансової глобалізації для оцінювання й порівняння рівня і темпів її розвитку у різних країнах світу;
•	здійснити аналіз основних тенденцій розвитку фінансових систем країн світу, у тому числі України, використовуючи адекватні дослідницькі методики;
•	запропонувати шляхи нейтралізації негативного впливу глобалізації на національні фінансові системи;
•	виявити визначальні принципи та чинники ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації;
•	обґрунтувати концепцію поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі.

Об’єкт дослідження – процеси розвитку та глобальної взаємодії національних фінансових систем.
Предмет дослідження – передумови, закономірності та особливості фінансової глобалізації.
Методи дослідження. Теоретичною та методологічною основою дисертаційного дослідження є праці вітчизняних і зарубіжних учених, міжнародні та національні нормативно-правові документи, об’єктивні закони економіки й діалектики. У процесі вирішення поставлених завдань у роботі застосовано методи емпіричного та теоретичного дослідження, а також методи, використовувані на емпіричному й теоретичному рівнях, зокрема: абстрагування, аналізу та синтезу - для дослідження теоретико-методологічних засад інтернаціоналізації, визначення основних проблем і тенденцій розвитку національних фінансових систем, для обґрунтування концепції поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, для аналітичних оцінок передумов та наслідків розширення зони євро (п. 1.1, 1.2, 2.2, 3.4, 3.5, 5.4); вимірювання - для розроблення та розрахунку індексу фінансової глобалізації, для рейтингування країн світу за рівнем фінансової глобалізації (п. 3.2, 3.3); системного узагальнення - для визначення набору показників, за якими вимірюють інтернаціоналізацію та глобалізацію, для виявлення ключових принципів і чинників ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації (п. 1.3, 2.1, 2.6, 5.1, 5.2, 5.3); порівняння - для оцінювання особливостей впливу глобалізації на фінансові системи країн світу (п. 2.3, 3.4); факторного аналізу - для ідентифікації чинників розвитку фінансової глобалізації, для обґрунтування методологічного підходу до дослідження національних фінансових систем (п. 2.4, 3.1); статистичного аналізу - для оцінки потенціалу розвитку фінансової системи України в умовах глобалізації (п. 4.1, 4.2, 4.3, 4.4, 4.5, 4.6); гіпотези та припущення - для підтвердження гіпотези нерівномірності інтенсивності розвитку економічної глобалізації (п. 2.5); методи соціологічних досліджень, включаючи анкетування - для визначення проблем функціонування сучасної податкової системи України і формування пропозицій щодо її вдосконалення з урахуванням глобалізаційних процесів (п.5.2). 
Інформаційною базою дослідження стали Закони України, Укази Президента України, Постанови Кабінету Міністрів України, матеріали Державного комітету статистики України, фактологічна інформація державних органів влади, широке коло вітчизняних і зарубіжних літературних джерел, експертні оцінки, результати наукових досліджень ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана», Інституту світової економіки та міжнародних відносин НАН України, Дніпропетровського національного університету, Гарвардського університету (США), Університету Амстердама (Нідерланди), Університету Льовена (Бельгія), аналітичні й інформаційні матеріали Ради Європи, Міжнародного валютного фонду, Світового банку, Європейського центрального банку, ряду міжнародних асоціацій, дослідницьких і рейтингових агенцій, аналітичні доповіді на електронних носіях, Інтернет-ресурси.
Наукова новизна одержаних результатів.  У дисертаційному дослідженні на основі конструктивного осмислення існуючих концепцій та методологічного апарату, присвячених питанням фінансової глобалізації, визначено теоретичні та прикладні засади розвитку національних фінансових систем в умовах глобалізації, зокрема фінансової системи України, що поступово інтегрується у міжнародне фінансове середовище. Наукова новизна визначається такими положеннями:
вперше одержано: 
•	методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем, що ґрунтується на авторському трактуванні їх як внутрішньо інтегрованих сукупностей суб’єктів фінансової діяльності, фінансових інструментів, ринків та інститутів регулювання. Пропонований підхід консолідує принципи аналізу фінансової системи (генезису, єдності, повноти, функціоналізму, достовірності, адекватності) за її сферами (фінанси домогосподарств, фінанси підприємств, державні фінанси, міжнародні фінанси, глобальні фінанси) та складовими (суб’єкти, інструменти, ринки, регулятивні інститути). Це дозволяє розширити і поглибити методику порівняльного аналізу національних фінансових систем країн світу та виявити канали їхньої глобальної взаємодії;
•	ключові принципи (еволюційності, цілісності, амбівалентності, антропологізму, інтеграційності) та чинники ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації, проведено авторську класифікацію останніх з виділенням загальних чинників (геополітичні, геоекономічні, глобально-регулятивні, інформаційно-технологічні) та специфічних (історичні, внутрішньополітичні, ресурсні, соціально-економічні, інституційно-законодавчі). Аргументовано, що, незважаючи на втрату державою можливості повною мірою використовувати традиційні важелі макроекономічного регулювання, її роль в умовах фінансової глобалізації неоліберального типу зростає і полягає, з одного боку, у необхідності проведення послідовної й адекватної фіскальної політики, орієнтованої на створення умов для зростання конкурентоспроможності економіки у контексті базових національних інтересів, а з другого – в активізації своєї діяльності у процесах міжнародної фінансової координації, стандартизації та універсалізації базових вимог, правил і норм, міждержавного узгодження заходів економічної політики, в тому числі й для запобігання і нейтралізації наслідків перманентних фінансових криз;
•	методику розрахунку та аналізу індексу фінансової глобалізації, динаміка якого підтвердила авторську гіпотезу щодо відмінності рівнів глобалізаційних процесів й нерівномірності темпів їхнього розвитку в різних національних фінансових системах. Цей індекс є інтегративним показником, що враховує різновекторні індикатори, які характеризують інтернаціоналізацію фінансової сфери країни (через обсяги: експорту та імпорту фінансових послуг, валютних депозитів у вітчизняних банківських інститутах, кредитів у економіку країни в іноземній валюті, валового зовнішнього боргу, прямих та портфельних іноземних та зарубіжних інвестицій, статутного капіталу банків з іноземним капіталом, у тому числі зі стовідсотковим) та може слугувати важливим інструментом аналізу й порівняльної оцінки рівня фінансової глобалізації країн світу. Підґрунтя розробленого індексу складає авторська класифікація кількісних та якісних показників фінансової глобалізації за сферами фінансів. За індексом фінансової глобалізації складено рейтинг відібраних автором країн світу з метою цільового порівняльного аналізу, проведеного автором за 2002-2007 рр.;
•	концепцію поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, яка ґрунтується на аналізі еволюції ідеї циклічності світогосподарського розвитку й гіпотезі щодо прискорення або уповільнення інтенсивності економічної глобалізації залежно від політичних, інформаційно-технологічних, економічних, фінансових, екологічних, соціо-психологічних факторів. Умотивовано, що на першому етапі необхідно провести інвентаризацію існуючої нормативно-законодавчої бази та стратегічний фінансовий моніторинг, обґрунтувати й реалізувати системні заходи з удосконалення державної фінансової регулятивної політики з пріоритетністю інституціональних змін і міжнародної гармонізації національного законодавства. Другий етап має передбачати імплементацію адаптованих норм і правил у середовищі суб’єктів фінансової діяльності, національних фінансових ринків та інструментів, а третій – ідентифікацію у системі міжнародних дво- і багатосторонніх міждержавних угод. Часова детермінація пропонованих етапів ускладнена дією не тільки об’єктивних чинників, але й суб’єктивною мотивацією державного і корпоративного топ-менеджменту. Послідовна реалізація концепції забезпечить ефективне функціонування національних фінансів у глобальній економічній системі; 
удосконалено:
•	структурну композицію інтернаціоналізації фінансів як процесу розширення і поглиблення зв’язків між фінансовими системами країн світу з виділенням її сфер (банківська, інвестиційна, валютна, інструментальна), рівнів (мікро та макро), видів (внутрішня та зовнішня), типів (природна та форсована), шляхів розвитку (інтернальна, екстернальна); 
•	понятійний апарат економічної глобалізації у її фінансовому компоненті (фінансова глобалізація, фінансовий глобалізм, глобальна фінансова архітектура) на підставі вивчення умов та мотиваційного механізму становлення глобальних фінансів як суб’єктно, інструментально, інституційно та функціонально структурованої багаторівневої системи, основним елементом якої є глобальний фінансовий ринок;
•	стратегічні напрями активізації фінансової політики України з їх орієнтацією, з одного боку, на її відповідність об’єктивним тенденціям глобалізації, а з другого - на нейтралізацію негативного впливу останньої на національну фінансову систему; обґрунтовано заходи щодо ефективного використання сучасних фінансових інструментів на глобально інформатизованих ринках, створення системи моніторингу стану державних та корпоративних фінансів для постійного удосконалення бюджетної та податкової політик;
дістало подальший розвиток:
•	ідентифікація чинників розвитку фінансової глобалізації (політичні, економічні, регулятивні, технологічні, соціальні, психологічні, гуманітарні) з метою прогнозування її впливу на національні фінансові системи. Доведено вирішальне значення якісних змін у міжнародних фінансах (інновативність, сек’юритизація, спекулятивність, волатильність, асиметричність) в умовах глобальних регулятивних трансформацій (переміщення повноважень з державного на між- та наддержавний рівні, фінансова експансія транснаціональних компаній та банків, дискредитація традиційних місій міжнародних фінансових організацій);
•	виявлення позитивних та негативних проявів фінансової глобалізації шляхом порівняльного аналізу її динаміки у промислово розвинених країнах, країнах, що розвиваються, і країнах з перехідною економікою. Їх співвідношення та наслідки для національного економічного розвитку обумовлюються, насамперед, масштабами та структурою іноземного банківського капіталу, прямих та портфельних іноземних інвестицій;
•	аналітичні оцінки передумов і наслідків розширення зони євро з акцентуванням уваги на загальні перспективи зростання міжнародної ролі євро, у тому числі й для української фінансової системи. Встановлено, що в умовах фінансової глобалізації в межах сучасної політики інтеграції України до Європейського Союзу доцільно диверсифікувати валютну структуру зовнішньоекономічних операцій, банківських активів та резервів за рахунок збільшення частки євро.
Практичне значення одержаних результатів полягає у тому, що основні положення, які викладені автором у дисертації, доведені до рівня методичних розробок і прикладних рекомендацій, можуть слугувати науковою основою для розроблення стратегій  і програм розвитку національної фінансової системи України в умовах глобалізації світового господарства. На загальнодержавному рівні результати дослідження було використано при опрацюванні та прийнятті Закону України «Про Державний бюджет України на 2008 рік та про внесення змін до деяких законодавчих актів України», при підготовці змін до цього Закону України, при прийнятті Закону України «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України» (з питань оподаткування), при розробці пропозицій до проекту закону про внесення змін до Бюджетного кодексу України, при опрацюванні Бюджетної декларації на 2009 рік (довідка №04-14/17-1652 від 3.12.2008). Окремі положення розробленої дисертантом наукової концепції поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, які стосуються посилення ролі місцевих органів фінансового контролю та управління, пріоритетності фінансування розвитку людського капіталу, впровадження нової концепції державного управління, використовуються у практичній діяльності Дніпропетровської обласної державної адміністрації (довідка №25-2735/0/2-07 від 08.06.07). Рекомендації автора щодо впровадження нових ефективних фінансових інструментів під час роботи з іноземними партнерами та використання переваг доступу на міжнародні фінансові ринки використовуються Конструкторським бюро «Південне» (довідка № 23/10-24 від 23.10.07) та Виробничим об’єднанням «Південний машинобудівний завод ім.О.М.Макарова» (довідка №005162 від 04.03.08). Методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем, індекс фінансової глобалізації, а також інші методичні розробки та практичні рекомендації використовуються у практичній діяльності Дніпропетровської торгово-промислової палати при організації міжнародних конференцій, форумів, виставок, презентацій економічних здобутків регіону за кордоном, а також при розробці основних напрямів розвитку регіону (довідка №298/01-07 від 29.02.08). Окремі результати дисертаційного дослідження у сфері диверсифікації валютних ризиків, використання переваг міжнародних і глобальних фінансових інструментів, а також інших можливостей міжнародних фінансових ринків застосовуються приватним підприємством «Реарді» (мережа супермаркетів «Велика ложка») (довідка № 98 від 11.10.07). Матеріали дисертаційного дослідження використовуються в лекційних курсах «Міжнародні фінанси», «Міжнародні кредитно-розрахункові та валютні операції», «Фінанси», спецкурсі «Фінансова глобалізація», при проведенні практичних занять із студентами факультету міжнародної економіки і магістратури державного управління Дніпропетровського національного університету, а також у процесі наукового керівництва науковими роботами студентів, дипломними роботами бакалаврів, спеціалістів, магістрів та дисертаційними роботами аспірантів (довідка № 86-552-11 від 18.02.08).
Особистий внесок здобувача. Усі наукові результати, які викладені у дисертаційній роботі та виносяться на захист, здобуто автором самостійно і знайшли відображення у 52 опублікованих працях, 38 з яких опубліковано без співавторів.
Апробація результатів дисертації. Основні теоретичні й методологічні положення і результати дисертаційного дослідження оприлюднені та обговорені на більше ніж 40 міжнародних і всеукраїнських науково-теоретичних і науково-практичних конференціях, конгресах, семінарах, зокрема: на І Міжнародному симпозіумі «Економічний розвиток та стратегічне планування у Східній Європі в контексті глобалізації» (м. Харків, 26-27 травня 2003 р.), V Всеукраїнській науково-практичній конференції «Фінансово-економічні    проблеми   розвитку   регіонів   України»   (м.  Дніпропетровськ, 26 жовтня 2004 р.), І Міжнародній науково-практичній конференції «Науковий потенціал світу ‘ 2004» (м. Бєлгород  (Росія)  –  м. Дніпропетровськ (Україна), 1-15 листопада 2004 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Соціальні  трансформації  у  Прикордонні   (Білорусь,  Україна,  Молдова)»  (м. Мінськ, Білорусь, 22-23 листопада 2004 р.), II Міжнародній науково-практичній конференції  «Сучасні тенденції в розвитку банківської системи» (м. Дніпропетровськ, 7-8 грудня 2004 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Економічна безпека держави в умовах інтеграції до світового співтовариства» (м. Дніпропетровськ, 24-25 листопада 2005 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Конкурентоздатність національної економіки в умовах глобалізації» (м. Донецьк, 24-25 жовтня 2005 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції «Інвестиційні стратегії підприємств України на    міжнародних   товарних   та   фінансових   ринках»   (м.  Дніпропетровськ, 4 лютого 2006 р.), VI Міжнародній науково-практичній конференції «Стратегії інвестування промислового виробництва в Україні» (м. Київ, 15 квітня 2006 р.), Регіональному  науково-практичному  семінарі  «Проблеми інтеграції України у   світову   фінансову   систему»   (м.  Дніпропетровськ,  14  квітня  2006  р.), IV Всеукраїнській науково-практичній конференції молодих вчених «Сучасні проблеми  соціально-економічного  розвитку  України»  (м. Дніпропетровськ, 19 квітня 2006 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «На Схід та Південь від ЄС: проблеми формування спільного європейського економічного простору» (м. Київ, 5-7 жовтня 2006 р.), VI Міжвузівській науковій конференції молодих учених «Соціально-економічний розвиток України: європейський вибір» (м. Мелітополь, 20 квітня 2006 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Перспективи та пріоритети розвитку людського капіталу в умовах глобалізації» (м. Харків, 19-20 травня 2006 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції молодих вчених «Україна в європейському економічному просторі: реалії та перспективи» (м. Дніпропетровськ, 22-23 травня 2006 р.), ІІ Міжнародній науково-практичній конференції «Розвиток зовнішньоекономічної  діяльності  в  умовах  глобалізації»  (м.  Сімферополь, 21  квітня 2006 р.), Міжнародному семінарі «Підготовка офіцерів митної служби як   крок   на   шляху   європейської  та   євроатлантичної   інтеграції»  (м. Дніпропетровськ, 1-2 червня 2006 р.), Міжнародній конференції «Україна та європейська політика сусідства» (м. Краків, Польща, 7-9 червня 2006 р.), Науково-практичному семінарі «Фінансові стратегії міжнародної конкурентоспроможності      вищої    освіти   України»    (м.   Дніпропетровськ, 3 листопада 2006 р.), Міжнародній науково-практичній конференції «Актуальні проблеми управління  економічними  процесами  промислових підприємств» (м. Харків,  14-15 листопада 2006 р.), Всеукраїнській науково-практичній конференції молодих вчених «Управління інноваційним розвитком підприємств України в умовах світових інтеграційних процесів» (м. Дніпропетровськ, 9-10 листопада 2007 р.), Всеукраїнській  науково-практичній конференції «Економічна політика України в умовах євроінтеграції» (м. Кривий Ріг, 18-19 вересня 2008 р.), щорічній Міжнародній науково-практичній конференції «Фінанси України» (м. Дніпропетровськ, 2000 - 2008 рр.).
Публікації. Основні положення роботи опубліковані дисертантом самостійно та у співавторстві у 52 наукових роботах, у тому числі в 4 монографіях (одна з них одноосібна), у 1 навчальному посібнику, 22 статтях у наукових фахових виданнях (з них – 19 одноосібних), 25 публікаціях в інших виданнях, у тому числі як матеріали і тези доповідей на конференціях. Загальний обсяг надрукованого матеріалу, який належить особисто дисертанту, складає 71,15 д.а.
Структура дисертації. Дисертація складається зі вступу, п’ятьох розділів, висновків, додатків, списку використаних джерел. Загальний обсяг дисертації 362 сторінки основного тексту. Дисертація містить 31 таблицю на 33 сторінках і 38 рисунків на 11 сторінках, а також 6 додатків на 32 сторінках. Список використаних джерел із 339 найменувань розміщений на 33 сторінках.

ОСНОВНИЙ ЗМІСТ РОБОТИ

У вступі обґрунтовано вибір теми дослідження та її актуальність, сформульовано мету, завдання і визначено об’єкт, предмет і методи дослідження, продемонстровано зв'язок роботи з науковими програмами, планами, темами, подано характеристику наукової новизни, практичного значення одержаних результатів й інформацію щодо апробації та впровадження результатів дисертаційної роботи.
У розділі 1 «Інтернаціоналізація як передумова глобалізації світового господарства» досліджуються методологічні підходи до визначення інтернаціоналізації та функціонування національних фінансових систем у сучасних умовах, розкрито теоретичні засади аналізу інтернаціоналізації фінансів.
Аналіз системних й міждисциплінарних досліджень цілої низки всесвітньо відомих учених: М.Алле, Д.Гелда, П.Герста, Е.Мак-Грю, Г.-П.Мартіна, Дж.Сороса, Дж.Стігліца, Г.Томсона, Х.Шуманна, Г.Геск’юєре, Г.Колодко дозволили визначити основні проблеми, що виникають із поглибленням фінансової глобалізації та актуалізують пошук шляхів їх вирішення. Автором з’ясовано, що сучасна база знань про особливості функціонування національних фінансових систем у розрізі суперечливості сучасних глобалізаційних процесів та щодо розв’язання проблем їхнього розвитку у таких умовах сформувалася завдяки працям теоретиків і практиків: К.Джордана, Й.Дріссена, Г.Імпавідо, С.Классена, Л.Лавена, Д.Маджононі, А.Р.Мусалема, С.Томас, П.Хонохана, Д.Хансона, А.Ші, а також експертів Організації економічного співробітництва й розвитку, Міжнародного валютного фонду, Світового банку, Європейського центрального банку: Б.Боссона, В.Віланда, А.Вільмана, Т.К.Гласснера, А.Естради, Г.Коєнена. 
Проведений поглиблений теоретичний аналіз робіт вітчизняних і зарубіжних учених (Д.Лук’яненка, В.Молодякова, Г.Аніліоніса, П.Герста) дав автору можливість удосконалити структурну композицію інтернаціоналізації фінансів. З’ясовано, що доцільним є виділення сфер інтернаціоналізації фінансів (банківська, інвестиційна, валютна, інструментальна), її рівнів (мікро та макро), видів (внутрішня та зовнішня), типів (природна та форсована), шляхів розвитку (інтернальна, екстернальна). Особливий акцент у дисертації зроблено на те, що інтернаціоналізація фінансів пов’язана із розширенням і поглибленням зв’язків між фінансовими системами країн світу. 
У роботі наголошується, що найчастіше інтернаціоналізація фінансів є форсованою, тобто відбувається організовано за ініціативою органів державної влади з метою збереження влади та контролю над подальшим розвитком подій та у відповідь на заходи, що були вжиті іншими країнами світу. У такому разі держава може самостійно визначити ступінь відмови від виключного права встановлювати відповідні правила розвитку та функціонування фінансової системи своєї країни. Проте навіть при такому варіанті процес інтернаціоналізації може часто виходити з-під контролю держави і спричиняти непередбачувані наслідки для економіки та інших сфер життя країни. 
У дослідженні продемонстровано, що факт поглиблення інтернаціоналізації не викликає сумнівів у вчених, але цей процес не завжди і не скрізь однаковий. З метою його вимірювання дисертантом запропоновано використовувати цілий ряд показників, що були ним відібрані, проаналізовані та згруповані за видами діяльності (господарська діяльність у цілому, виробництво, фінансова діяльність, у тому числі банківська, розвиток технологій). Окремо виділені показники інтеграції: коефіцієнт віддання переваги, коефіцієнти взаємного та відносного віддання переваги, співвідношення зовнішньоторговельного обігу та ВВП, обсяги прямих і портфельних інвестицій, обсяги платежів роялті з країни до країни. 
Виявлено, що на сьогодні з метою оцінювання рівня інтернаціоналізації та глобалізації фінансів дослідники користуються одними й тими самими показниками, і це не суперечить логіці, оскільки інтернаціоналізація є передумовою глобалізації.
У розділі 2 «Методологічні засади розвитку глобальних фінансів» визначено сутність і чинники фінансової глобалізації, проаналізовано парадокси фінансового глобального ринку, проведено порівняльний аналіз методологічних засад фінансової глобалізації, визначено ймовірні позитивні та негативні наслідки глобалізації, перевірено гіпотезу щодо прискорення чи уповільнення інтенсивності розвитку економічної глобалізації, систематизовано показники, якими вимірюють глобалізацію.
Дослідження сутності фінансової глобалізації проведено з урахуванням суперечливого  впливу цього процесу на суб’єкти, що діють у таких умовах. З одного боку, глобалізація відкриває можливості для використання цілого ряду інструментів з метою зменшення фінансових ризиків, а з другого, - породжує міжнародну фінансову нестабільність і викликає необхідність запровадження додаткових інструментів регулювання її у світовому масштабі. 
За визначенням автора, фінансова глобалізація насамперед пов’язана із формуванням глобальної фінансової системи (рис. 1). Глобальні фінанси трактуються як суб’єктно, інструментально, інституціонально та функціонально структурована багаторівнева система, основним елементом якої є глобальний фінансовий ринок. 
Визначено, що сучасний розвиток глобалізаційних процесів перебуває під впливом численних факторів як суто економічного, так політичного та психологічного характеру, що робить непередбачуваними наслідки глобалізації для національних фінансових систем. Автором виділено сім груп чинників, під впливом яких перебуває фінансова глобалізація: 1) політичні (посилення впливу політичних подій, у тому числі політичних криз, на стабільність фінансових ринків); 2) економічні (наявність економічних інтересів держав, міжнародних організацій, фізичних та юридичних осіб); 3) регулятивні (послаблення ролі держави, підсилення ролі ТНК, регіоналізація фінансової діяльності, перегляд ролі міжнародних фінансових організацій); 4) технологічні (розвиток   інформаційних   технологій,   виникнення   глобальних  електронних фінансових послуг, необмеженість   технологічних   можливостей  здійснення  фінансових  угод);  5) соціальні (трансформація соціальної політики держави, зрушення у соціальній структурі населення); 6) психологічні (вплив психологічних очікувань на розвиток подій на фінансових ринках); 7) гуманітарні (розшарування населення, збільшення розриву між багатими та бідними  країнами, зростання ролі людини та її особистості у фінансах, виникнення етичних акцій).
Зазначено, що якісні зміни у фінансах, а саме, сек’юритизація, інновативність, спекулятивність, волатильність, асиметричність в умовах таких глобальних регулятивних трансформацій як переміщення повноважень з державного на міждержавний рівень, посилення ролі транснаціональних компаній та банків, неоднозначність ролі міжнародних фінансових організацій мають вирішальний вплив на національні фінансові системи у контексті їх глобалізаційного розвитку.
Узагальнено ймовірні позитивні й негативні наслідки фінансової глобалізації для національних економік. До найбільш небезпечних наслідків автором віднесені такі як розширення можливостей для здійснення фінансових махінацій, відтік фінансових ресурсів від реального сектору, посилення нерівномірності розподілу міжнародних фінансових ресурсів між країнами, посилення диференціації доходів між різними групами населення, відтік капіталу з території окремих держав, фінансова нестабільність. Позитивними ж наслідками є модернізація національних банківських систем, поява нових фінансових інструментів, оновлення мережі фінансових інститутів, впровадження інновацій, інформаційних технологій у сфері фінансів, розширення доступу до міжнародних ринків капіталу, підвищення ролі та доступності фінансової інформації.
На підставі ґрунтовних досліджень еволюції ідеї циклічного глобального розвитку світу, висунутої прадавніми філософами, аналізу історичного досвіду, сучасного стану розвитку світової економіки та фінансів обґрунтовано гіпотезу щодо прискорення чи уповільнення інтенсивності економічної глобалізації. Автор вважає глобалізацію постійним і невідворотним процесом, але залежно від багатьох факторів (політичних, інформаційно-технологічних, економічних, фінансових, екологічних, соціо-психологічних) інтенсивність його розвитку може пришвидшуватись або, навпаки, уповільнюватися. Посилаючись на дослідження багатьох фахівців (М.Алле, Дж.Стігліц, Дж.Сорос, Г.Мартин, Х.Шуманн, Р.Ханел, П.Герст, Г.Томсон), які висловлюють сумніви у необхідності не тільки поглиблення, а й подальшої підтримки глобалізаційних процесів і критикують діяльність міжнародних економічних та фінансових організацій, а також історичні факти та результати власних досліджень, автор робить висновок, що можна очікувати уповільнення інтенсивності розвитку глобалізації.
Автор доводить - бурхливий розвиток філософії постмодерну може призвести до непередбачуваних катастрофічних наслідків для всього суспільства, глобальних фінансів й національних фінансових систем зокрема. У таких умовах на перший план повинні виходити національні інтереси формування стабільної, ефективно функціонуючої фінансової системи України. 
У роботі проведена класифікація показників, за якими вимірюють глобалізацію (кількісні, якісні) відносно до сфер фінансів: домогосподарств (обсяг закордонних депозитів у фізичних осіб, обсяги депозитів і кредитів у іноземній валюті у фізичних осіб, валові обсяги руху приватного капіталу до ВВП), підприємств (обсяг закордонних депозитів у небанківських інститутах, обсяг депозитів і кредитів юридичних осіб в іноземній валюті у вітчизняних банківських інститутах), державні (фінансова відкритість економіки, торговельна відкритість, обсяги прямих, портфельних та інших інвестицій, свобода використання альтернативних валют, свобода обміну на фінансових ринках, валовий зовнішній борг, кількість банків з іноземним капіталом, обсяг експорту-імпорту фінансових послуг), міжнародні (обсяг і динаміка міжнародної концентрації капіталу у порівнянні із загальними обсягами централізації капіталу, комплексних міжнародних інвестиційних проектів, міжнародних операцій банків та інших кредитних установ, міжнародних фондових та валютних ринків у порівнянні із загальними масштабами цих ринків). Виявлено, що існує необхідність вирішення проблеми комплексного вимірювання фінансової глобалізації.
У розділі 3 «Сучасні тенденції та світовий досвід функціонування й розвитку фінансових систем в умовах глобалізації» обґрунтовано методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем, розроблено індекс фінансової глобалізації країни та проведено його оцінювання, визначено основні тенденції розвитку фінансових систем країн світу, проблеми валютно-фінансової інтеграції у рамках Європейського Союзу.
Запропонований методологічний підхід до дослідження національних фінансових систем ґрунтується на їх авторському трактуванні як внутрішньо інтегрованих сукупностей суб’єктів фінансової діяльності, фінансових інструментів, ринків та інститутів регулювання. Цей методологічний підхід консолідує принципи аналізу фінансової системи (функціоналізму, генезису, єдності, повноти, достовірності, адекватності) за сферами фінансів (фінанси домогосподарств, фінанси підприємств, державні фінанси, міжнародні фінанси, глобальні фінанси) та за її складовими елементами (інститути, інструменти, ринки, регулятивні органи).
Автором висунуто гіпотезу щодо відмінностей рівнів глобалізаційних процесів й нерівномірності темпів їхнього розвитку в різних національних фінансових системах. З метою підтвердження даної гіпотези були відібрані та проаналізовані показники, що характеризують інтернаціоналізацію усіх сфер фінансів визначеної країни і відповідають таким умовам: чим більший показник, тим вищий рівень інтернаціоналізації фінансової сфери країни; одиниці вимірювання показника – грошові одиниці; показник публікується у офіційних статистичних джерелах інформації та має загальноприйняту методику розрахунку. На основі багатофакторного аналізу розроблено індекс фінансової глобалізації країни.
Зроблено висновок, що за допомогою розробленого індексу фінансової глобалізації можна оцінювати рівень фінансової глобалізації країни відносно інших країн світу, визначати негативний або позитивний вплив того чи іншого фактора на рівень глобалізації фінансів, акцентувати увагу на ті сфери фінансових відносин, які потребують державної підтримки з метою ефективної, зваженої адаптації національної фінансової системи до умов глобалізації. Результати досліджень дозволили авторові скласти рейтинг країн світу, відібраних з метою цільового порівняльного аналізу, за рівнем фінансової глобалізації та проаналізувати його динаміку протягом 2001-2007 рр. (табл. 1). 
Доведено, що національні фінансові системи дедалі більше перебувають під впливом фінансової глобалізації, про що свідчить швидке зростання усіх ключових індикаторів індексу фінансової глобалізації протягом останніх років. До 2006 року найшвидшими темпами індекс фінансової глобалізації зростав у Росії, Україні, Польщі, Ісландії що відбувалося завдяки збільшенню усіх складових індексу. Показано, що в усіх країнах, які аналізувалися автором, швидкими темпами збільшується частка участі іноземного капіталу в сукупному статутному капіталі банківської системи. В Україні та Росії цей процес відбувається на тлі незмінно невисоких показників щодо виходу вітчизняних банків на зовнішні ринки. Підкреслено: незважаючи на те, що показники експорту та імпорту фінансових послуг є порівняно невеликими в усіх країнах, проте саме ця складова містить прихований резерв для розвитку та поглиблення фінансової глобалізації.
У дисертації акцентовано увагу, що однією з основних сучасних тенденцій розвитку міжнародних фінансів є валютна регіоналізація, трактована автором як функціонування регіональних валютних систем і поглиблення регіональної валютно-фінансової інтеграції. Найяскравішим прикладом валютної регіоналізації - це Європейський валютний союз із запровадженою єдиною європейською валютою. Автор робить висновок, що роль євро на міжнародних валютних ринках і ринках капіталу, а також як валюти прив’язки та резервної валюти, лишається стабільною з прогнозом до її посилення. Міжнародна роль євро протягом останніх років характеризується такими чинниками, як сильна регіональна орієнтація, зростання як міжнародної розрахункової валюти, а також зазначається важливість зони євро як такої, що створює значну частку світового попиту та пропозиції на міжнародні облігації, деноміновані у євро.
Таблиця 1
Індекс фінансової глобалізації відібраних країн протягом 2002-2007 рр.
Країна | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007
Австралія | 0,077 | 0,064 | 0,073 | 0,053 | 0,058 | 0,052
Бразилія | 0,008 | 0,008 | 0,016 | 0,008 | 0,016 | 0,016
Велика Британія | 0,101 | 0,128 | 0,149 | 0,192 | 0,260 | 0,248
Ірландія | 0,500 | 0,494 | 0,518 | 0,549 | 0,567 | 0,511
Ісландія | - | 0,262 | 0,335 | 0,588 | 0,626 | 0,755
Іспанія | 0,102 | 0,115 | 0,123 | 0,144 | 0,154 | 0,176
Канада | - | 0,052 | 0,050 | 0,051 | 0,061 | 0,062
Китай | 0,04 | 0,05 | 0,06 | 0,06 | 0,07 | 0,08
Кіпр | - | 1,059 | 0,944 | 1,030 | 1,072 | 1,108
Мальта | - | 0,316 | 0,234 | 0,256 | 0,300 | 0,325
Німеччина | 0,169 | 0,146 | 0,217 | 0,221 | 0,268 | 0,261
Норвегія | 0,209 | 0,265 | 0,243 | 0,248 | 0,293 | 0,293
Польща | 0,089 | 0,104 | 0,182 | 0,192 | 0,208 | 0,179
Росія | 0,103 | 0,130 | 0,153 | 0,279 | 0,148 | 0,099
США | 0,200 | 0,233 | 0,301 | 0,267 | 0,282 | 0,277
Туреччина | 0,058 | 0,051 | 0,048 | 0,070 | 0,109 | 0,103
Україна | 0,125 | 0,160 | 0,162 | 0,215 | 0,290 | 0,245
Фінляндія | 0,099 | 0,074 | 0,119 | 0,054 | 0,068 | 0,054
Франція | 0,091 | 0,087 | 0,086 | 0,106 | 0,105 | 0,103
Швеція | 0,096 | 0,390 | 0,347 | 0,460 | 0,531 | 0,598
Джерело: авторські розрахунки.

У розділі 4 «Розвиток фінансової системи України в умовах фінансової глобалізації» проаналізовано проблеми державного регулювання фінансової системи, досліджено процес інтернаціоналізації банківської діяльності, визначені сучасні проблеми розвитку українського фінансового ринку та його інструментів в умовах глобалізації, проведено оцінку ролі євро для України, визначено вплив приєднання до Генеральної угоди про торгівлю послугами у межах СОТ на вітчизняний фінансовий сектор, обґрунтовано пріоритети державної фінансової політики в глобалізаційних умовах. 
Загальний аналіз проблем і тенденцій державного регулювання фінансової системи України показав, що реформування системи державного регулювання фінансової системи є одним з найактуальніших питань. Так, у контексті дискусій щодо створення в Україні єдиного регулятивного органу на базі об'єднання Державної комісії з цінних паперів та фондового ринку й Державної комісії з регулювання ринку фінансових послуг зазначено, що злиття двох комісій у цілому відповідає європейським тенденціям щодо концентрації контролюючих функцій у єдиній установі та сприяє становленню системи державного нагляду за фінансовими конгломератами. Проте існують суттєві застереження щодо поспішності такої дії: існування ризику втрати кваліфікованих кадрів, зростання невизначеності щодо посилення або послаблення регулювання для ринку, ймовірність погіршення якості регулювання та виникнення хаосу внаслідок різного рівня прозорості й різного ступеня підготовки нормативної бази цих ринків, зменшення значущості страхового ринку та ускладнення вирішення його поточних проблем.
У процесі лібералізації банківського сектору України основними проблемами, які потребують першочергового вирішення, є недостатня міжнародна конкурентоспроможність вітчизняних банків і висока вартість залучення коштів. Однак існують значні позитивні зрушення у процесі лібералізації українського банківського сектору, що підтверджується зростанням впливу і частки іноземного капіталу в банківському секторі України (кількість банків з іноземним капіталом протягом останніх 6 років зросла більше ніж удвічі: 2002 р. – 20, серпень 2008 р. – 49). 
Продемонстровано суперечливість таких тенденцій як зростання обсягів кредитування в іноземній валюті (у гривневому еквіваленті: 2004 р. – 35 млрд., 2007 р. – 125 млрд.), збільшення частки довгострокових кредитів у кредитному портфелі українських банків (2002 р. - обсяг короткострокових кредитів утричі більший за обсяг довгострокових,  2007 р. - обсяг довгострокових кредитів удвічі більший за обсяг короткострокових) в умовах глобалізації фінансів, що відбувається на фоні позитивних зрушень щодо зменшення частки проблемних кредитів у кредитних портфелях банків (2001 р. – 11%, 2007 р. – до 2%). 
Аналіз показав стійку тенденцію до зростання фондового ринку протягом 2001-2007 рр. (загальний обсяг торгів на фондовому ринку України зріс більше ніж у 7 разів і сягнув 754 млрд. грн., збільшуються обсяги торгів на організаторах торгівлі: 2003 р. – 3,5 млрд. грн., 2007 р. – 35 млрд. грн., активізується діяльність нерезидентів на цьому сегменті: у 2007 р. нерезидентами було виконано 35% від загального обсягу виконаних договорів).
Доведено, що нині вплив євро на інтеграційні процеси в Україні не є визначальним, проте існує тенденція до його постійного посилення: поступово збільшуються обсяги використання євро у міжнародних розрахунках (частка у валютних надходженнях: 2003 р. – 6%, 2008 р. – 12%; частка у валютних платежах: 2003 р. – 14%, 2008 р. – 24%), частка євро у валютній структурі зовнішнього боргу (2003 р. – 7%, 2008 р. – 13%), депозитного та кредитного ринку. Стратегічно Україні доцільно диверсифікувати валютну структуру соціальних резервів, банківських активів, зовнішньоекономічних операцій за рахунок збільшення частки євро.
З’ясовано, що основні переваги вступу України до СОТ для її валютно-фінансової сфери полягають у полегшенні доступу виробників до світових ринків капіталу, розвитку нових фінансових інструментів, збільшенні іноземних інвестицій, виконанні необхідних умов для продовження інтеграційних процесів України до ЄС, а також у створенні потенціалу використання можливостей; проте існують і такі проблеми, як підвищення рівня економічного валютного ризику,  ймовірність банкрутства українських фінансових установ унаслідок загострення конкуренції, посилення впливу іноземних фінансових установ на фінансову систему України, ускладнення в сфері державного управління (обмеження свободи в застосуванні інструментів державного регулювання економічних відносин і державної підтримки, наприклад, таких як відмова від пільг при оподаткуванні, обмеження контролю та регулювання фінансових потоків).
Доведено, що стратегічні напрями фінансової політики України доцільно спрямовувати на нейтралізацію негативного впливу глобалізації на національну фінансову систему. Основними пріоритетами державної фінансової політики в умовах глобалізації мають бути: припинення нарощування боргів, соціальна спрямованість бюджету, формування нового типу управління державним бюджетом, забезпечення належного рівня та якості суспільних послуг, підтримка високого рівня державних видатків на науку, освіту, охорону здоров’я, забезпечення оптимального рівня децентралізації процесу прийняття фінансових рішень.
У розділі 5 «Визначення пріоритетних напрямів розвитку національних фінансових систем в умовах глобалізації» встановлено вплив таких чинників, як розвиток людського капіталу, ефективна роль системи оподаткування у процесі інтеграції держави у глобальну фінансову систему, обґрунтовано значну роль держави в умовах фінансової глобалізації, виявлено визначальні принципи та чинники ефективного розвитку національних фінансових систем у контексті глобалізації, запропоновано концепцію поетапної адаптації фінансової системи України до глобальних умов функціонування.
Показано, що, незважаючи на втрату державою можливості ефективно використовувати традиційні важелі макроекономічного регулювання, її роль в умовах фінансової глобалізації неоліберального типу зростає і полягає, з одного боку, у необхідності проведення послідовної й адекватної фіскальної політики, орієнтованої на створення умов для зростання конкурентоспроможності економіки у контексті базових національних інтересів, а з другого – у активізації своєї діяльності у процесах міжнародної фінансової координації, стандартизації  вимог, правил і норм, уніфікації й міждержавного узгодження заходів економічної політики, у тому числі та для запобігання і нейтралізації наслідків перманентних фінансових криз.
У роботі доведено, що мінімізація негативних впливів фінансової глобалізації на Україну і максимізація її позитивних ефектів неможлива без професіоналів високого ґатунку – як державних службовців, так і працівників приватного сектору, орієнтованих на міжнародні стандарти та культуру управління, які вміють передбачати наслідки своїх дій і відповідати за них. 
Автором зазначено, що в умовах поступової інтеграції України у систему світогосподарських відносин, активізації участі українських підприємств на глобальних ринках одним з цивілізованих ринкових методів державного стимулювання розвитку вітчизняних підприємств та підтримки підвищення рівня їхньої міжнародної конкурентоспроможності є зважена та ефективна податкова політика. З одного боку, економічна наука та іноземний досвід, а з другого, – результати проведеного автором анкетування доводять доцільність суттєвого зниження податкового навантаження на економіку. Дослідження проводилося у 2006-2007 рр. шляхом анонімного анкетування (спонтанний метод побудови вибірки) серед представників малого, середнього та великого бізнесу з метою зібрати кількісну інформацію щодо рівня задоволення підприємцями податковою системою України, обсягів сплачуваних ними податків, а також визначення оптимального рівня оподаткування. 
Визначені основні принципи розвитку національних фінансових систем в умовах глобалізації, а саме: еволюційність (фінансові системи постійно розвиваються та змінюються, підвищується рівень їх організації, багатоаспектної диференціації); цілісність (внутрішня  інтегрованість та самодостатність національних фінансових систем, зумовлені властивими їм специфічними закономірностями функціонування і розвитку);  амбівалентність (подвійність та суперечливість впливу глобалізації на національні фінансові системи); антропологізм (визнання людини, її інтересів та потреб як основних цінностей, забезпеченню яких служать фінанси); інтеграційність (тенденція до пошуку шляхів взаємопроникнення та об’єднання фінансових систем).
 Розвиток національних фінансових систем перебуває під впливом численних чинників, основні з яких можна поділити на загальні та специфічні. До загальних автором віднесені геополітичні, геоекономічні, глобально-регулятивні, інформаційно-технологічні чинники. До специфічних, що відображають особливості національних фінансових систем, включені історичні, внутрішньополітичні, ресурсні, соціально-економічні, інституційно-законодавчі. 
Запропоновано концепцію поетапної адаптації фінансової системи України до глобальних умов функціонування, сформульовано цілі, завдання, стратегію і заходи поступової та ефективної інтеграції країни у глобальне фінансове середовище (рис. 2). Підкреслено: на першому етапі проводиться інвентаризація існуючої нормативно-законодавчої бази і стратегічний фінансовий моніторинг, обґрунтовуються та реалізуються системні заходи щодо вдосконалення державної фінансової регулятивної політики з пріоритетністю інституційних змін і міжнародної гармонізації національного законодавства. Другий етап має передбачати імплементацію адаптованих норм і правил у середовищі суб’єктів фінансової діяльності, національних фінансових ринків та інструментів, а третій – ідентифікацію у системі міжнародних дво- і багатосторонніх міждержавних угод. Часова детермінація пропонованих етапів вбачається ускладненою через дію не тільки об’єктивних чинників, але і суб’єктивною мотивацією. Послідовна реалізація концепції забезпечить ефективне функціонування національних фінансів у глобальній економічній системі.

20

ВИСНОВКИ

У дисертаційній роботі здійснено теоретичне узагальнення та запропоновано нове рішення наукової проблеми - визначення глобальних імперативів розвитку національних фінансових систем, що дозволило зробити такі висновки:
1. Інтернаціоналізація фінансів пов’язана з розвитком зв’язків між фінансовими системами країн світу та є передумовою глобалізаційних процесів, що свідчить про поглиблення взаємозалежності національних економік і перехід цього процесу на якісно новий рівень. Структурну композицію інтернаціоналізації фінансів складають її сфери (банківська, інвестиційна, валютна, інструментальна), рівні (мікро та макро), види (внутрішня та зовнішня), типи (природна та форсована), шляхи розвитку (інтернальна, екстернальна). Термін «інтернаціоналізація» все частіше підміняється терміном «глобалізація», оскільки останній передбачає як міжнародний характер, так й інтегрування у єдину систему, здійснення фінансових операцій цілодобово, зникнення національних кордонів та відстаней, можливість надання банками будь-яких послуг будь-де. З метою вимірювання рівня інтернаціоналізації фінансової сфери країн доцільно користуватися цілою низкою показників, використовуваних і для вимірювання рівня глобалізації. 
2. Фінансова глобалізація передбачає формування глобальної фінансової системи. Цей процес має як позитивний, так і негативний вплив на національні економіки. З одного боку, глобалізація стимулює модернізацію фінансових систем країн світу, появу та розвиток нових інструментів, інноваційні процеси, інформатизацію і технологізацію у сфері фінансів, розширення доступу на міжнародні ринки капіталу, а з другого – викликає загрозу поширення фінансових криз, посилення диференціації доходів між прошарками населення та нерівномірності розподілу міжнародних фінансових ресурсів між країнами, розширення можливостей для міжнародних махінацій, відтік капіталів від реального сектору на користь спекулятивних операцій, посилення взаємовпливу політичних подій та подій на міжнародних фінансових ринках. 
3. Сучасний розвиток фінансової глобалізації перебуває під впливом численних чинників як суто економічного характеру, так політичних і психологічних чинників, які доцільно поділити на сім груп: політичні (залежність стабільності фінансових ринків від  політичних подій, у тому числі політичних криз); економічні (різноплановість економічних інтересів держав, фізичних та юридичних осіб); регулятивні (послаблення ролі держави, підсилення ролі ТНК, регіоналізація фінансової діяльності, перегляд ролі міжнародних фінансових організацій); технологічні (розвиток інформаційних технологій, виникнення глобальних електронних фінансових послуг, необмеженість технологічних можливостей здійснення фінансових угод); соціальні (трансформація соціальної політики держави, зрушення у соціальній структурі населення); психологічні (вплив очікувань щодо розвитку подій на фінансових ринках); гуманітарні (розшарування населення, збільшення розриву між багатими та бідними  країнами, зростання ролі людини та її особистості у фінансах, виникнення етичних акцій). В умовах глобальних регулятивних трансформацій (переміщення повноважень з державного на міждержавний рівень, посилення ролі транснаціональних компаній та банків, неоднозначність ролі міжнародних фінансових організацій) якісні зміни у фінансах (сек’юритизація, інновативність, спекулятивність, волатильність, асиметричність, асинхронність, нееквівалентність)  мають вирішальний вплив на національні фінансові системи.
4. Процес глобалізації є не лише невідворотним, а й довічним, проте інтенсивність розвитку глобалізації залежно від багатьох факторів, таких як політичні, інформаційно-технологічні, економічні, фінансові, екологічні, соціо-психологічні, може прискорюватися або, навпаки, призупинятися, - і це характеризує даний процес як циклічний. Період інтенсивного розвитку глобалізації триває доти, доки її негативні для суспільства наслідки не перебільшать її позитивних ефектів. Період уповільнення глобалізації знов закінчується пошуками суб’єктами міжнародної економічної діяльності нових можливостей та преференцій від об’єднання світових ринків товарів, послуг, капіталу тощо. Активна критика глобалізації з боку провідних економістів, теоретиків і практиків, рух антиглобалістів, історичний досвід, економічні й соціальні проблеми країн світу, трансформація філософського світогляду від модерну до постмодерну поступово створюють передумови для уповільнення інтенсивності розвитку глобалізаційних процесів, що необхідно враховувати при формуванні національної фінансової політики у процесі лібералізації фінансових секторів країн світу та їх подальшої інтеграції у міжнародну фінансову систему. 
5. Дослідження фінансових систем країн світу доцільно проводити на основі таких принципів аналізу, як функціоналізм, генезис, єдність, повнота, достовірність, адекватність, за її сферами (фінанси домогосподарств, фінанси підприємств, державні фінанси, міжнародні фінанси, глобальні фінанси) та за її складовими елементами (суб’єкти фінансової діяльності, фінансові інструменти, фінансові ринки, інститути регулювання), що забезпечує комплексний аналіз національних фінансових систем з урахуванням сучасних глобальних умов функціонування.
6. Рівень глобалізаційних процесів й темпи їх розвитку в різних національних фінансових системах є нерівномірними, що підтверджено розрахунком індексу фінансової глобалізації. Підґрунтям розроблення цього індексу стала авторська класифікація показників глобалізації фінансів (кількісні, якісні) за сферами фінансів. Індекс фінансової глобалізації інтегрує такі ключові індикатори фінансової глобалізації, як обсяги: експорту  та імпорту фінансових послуг; валютних депозитів у вітчизняних банківських інститутах; кредитів у економіку країни в іноземній валюті; валового зовнішнього боргу; прямих і портфельних іноземних та зарубіжних інвестицій; інших інвестиційних активів та зобов’язань; статутного капіталу  банків з іноземним капіталом, у тому числі зі стовідсотковим. Цей індекс не тільки забезпечує оцінку рівня фінансової глобалізації країни відносно інших країн світу й слугує ефективним інструментом визначення ймовірних негативних та позитивних наслідків тих чи інших факторів для рівня глобалізації фінансів країни, ідентифікації тих складових і сфер фінансової системи, які у визначений період вимагають державної підтримки й розвитку з метою ефективної адаптації фінансової системи країни до умов глобалізації. 
7. Глобалізація дедалі більше впливає на фінансові системи країн світу, що підтверджується зростанням індексу фінансової глобалізації протягом останніх років. Показники експорту та імпорту фінансових послуг є порівняно невеликими в усіх країнах, проте саме ця складова містить прихований резерв для розвитку і поглиблення фінансової глобалізації. Сучасне поглиблення фінансової глобалізації відбувається переважно за рахунок зростання обсягів іноземного банківського капіталу, валютних кредитів, іноземних прямих та портфельних інвестицій. У таких умовах держави втрачають можливості ефективно використовувати традиційні важелі макроекономічного регулювання, проте їхня роль в умовах фінансової глобалізації неоліберального типу зростає і полягає, з одного боку, у необхідності проведення послідовної й адекватної фіскальної політики орієнтованої на створення умов для зростання конкурентоспроможності економіки у контексті базових національних інтересів, а з другого – у активізації своєї діяльності у процесах міжнародної фінансової координації, стандартизації  вимог, правил і норм, уніфікації та міждержавного узгодження заходів економічної політики, у тому числі й для запобігання і нейтралізації наслідків перманентних фінансових криз.
8. Фінансова система Україні перебуває під впливом процесу фінансової глобалізації, про що свідчить швидке зростання усіх ключових індикаторів фінансової глобалізації протягом останніх років. Людський капітал має стати пріоритетом державної політики, внаслідок чого держава одержить не тільки позитивну динаміку розвитку економіки, а й створить передумови для ефективної інтеграції України у міжнародне фінансове середовище. Суттєве зниження податкового навантаження на економіку стане для України потужним імпульсом до економічного зростання й інтеграції у глобальну економічну і фінансову систему з мінімальними втратами. Зменшення податкових ставок сприятиме підвищенню міжнародної конкурентоспроможності українських підприємств, збільшить ділову активність, виведе практично увесь бізнес з тіні, сприятиме збільшенню бази оподаткування й надходженню коштів до державного бюджету. 
9. Досвід інших країн корисний для України з погляду можливостей його застосування у процесі подальшого удосконалення національної фінансової системи, пристосування її до глобальних умов функціонування. Йдеться про необхідність запозичення адаптованого зарубіжного досвіду для розв'язання тих стратегічних і довгострокових проблем, які не можуть бути вирішені на нашому вітчизняному просторі за допомогою ринкових саморегулювальних механізмів. Світовий досвід демонструє, що, у першу чергу, глобалізація впливає на фінансові ринки, поступово утворюючи глобальний фінансовий ринок. Сфера ж державних фінансів залишається здебільшого національною прерогативою, хоча не стоїть осторонь глобалізаційних процесів, і при формуванні національної бюджетної та податкової політики держави слід враховувати їх вплив.
10. Визначальними принципами розвитку національних фінансових систем в умовах глобалізації є еволюційність, цілісність, амбівалентність, антропологізм, інтеграційність. Разом з тим, розвиток національних фінансових систем перебуває під впливом численних чинників, основні з яких можна поділити на загальні та специфічні. До загальних чинників, під впливом яких знаходяться всі національні фінансові системи, належать геополітичні, геоекономічні, глобально-регулятивні, інформаційно-технологічні. До специфічних, що відображають особливості фінансових систем країн світу, слід включити історичні, внутрішньополітичні, ресурсні, соціально-економічні, інституційно-законодавчі.
11. Належна ефективність рекомендацій з розвитку національної фінансової системи в умовах глобалізації може бути забезпечена  впровадженням концепції поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі, що передбачає інвентаризацію існуючої нормативно-законодавчої бази, стратегічний фінансовий моніторинг, реалізацію системних заходів щодо вдосконалення державної фінансової регулятивної політики з пріоритетністю інституціональних змін й міжнародної гармонізації національного законодавства, імплементацію адаптованих норм і правил у середовищі суб’єктів фінансової діяльності, національних фінансових ринків та інструментів, ідентифікацію у системі міжнародних дво- і багатосторонніх міждержавних угод. Послідовна реалізація концепції дозволить не тільки підготувати національну фінансову систему до глобальних умов функціонування, а і максимізувати позитивні ефекти глобалізації на тлі нівелювання її негативних наслідків.

СПИСОК ОПУБЛІКОВАНИХ ПРАЦЬ ЗА ТЕМОЮ ДИСЕРТАЦІЇ

Монографії, підручники і навчальні посібники:

1.	Стукало Н.В. Глобалізація та розвиток фінансової системи України: монографія / Н.В.Стукало. – Д.: Вид-во „Інновація”, 2006. – 248с. -20,35 д.а.
2.	Спільний європейський економічний простір: гармонізація мегарегіональних суперечностей: монографія /[Лук’яненко Д., Орловська Ю., Гаєвська О. та ін..]; За заг. редакцією Д.Г.Лук’яненка, В.І.Чужикова. – К.: КНЕУ, 2007. – 544 с. - 43,86 д.а. (особисто авторові належить 1 д.а.: вплив євро на розвиток євро інтеграційних процесів в Україні (С. 177 – 187)).
3.	Beyond the Borders: Ukraine and the European Neighborhood Policy / [Beichelt T., Pomorska K., Roth M. and others]; ed. by K.Kosior, A.Jurkovska. – Poland, Rzezov: University of IT and Management Press, 2007. – 366р. – (European Analysis Series). - 32 д.а. (особисто авторові належить 1,1 д.а.: фінансові аспекти відносин ЄС з Україною (С. 331-343)).
4.	Стукало Н.В. Міжнародний лізинг: монографія / Н.Є.Бойцун, Н.В.Стукало – Д.: Вид-во Дніпропетр. ун-ту, 2004. – 172 с. - 10 д.а. (особисто авторові належить 6 д.а.: Сутність міжнародного лізингу;  його сучасний стан та тенденції розвитку; організація та планування міжнародних лізингових відносин; вартість міжнародних лізингових угод в Україні; управління ризиками; оподаткування міжнародного лізингу; регулювання розвитку міжнародного лізингу в Україні (С.22-35, 44-81, 88-126)).
5.	Стукало Н.В.. Міжнародні фінанси: навчальний посібник / Н.Є.Бойцун, Н.В.Стукало – [2-ге вид.]. – К.: ВД «Професіонал», 2005. – 336 с. - 19,6 д.а. (особисто авторові належить 16,6 д.а.: сучасні тенденції розвитку світової економіки та міжнародних фінансів; 1. Світова валютна система; 2. Міжнародні фінансові ринки; 3. Деякі аспекти управління та організації експортно-імпортних операцій у системі міжнародних фінансових відносин; задачі; тести; приклади; додатки; словник (С. 5-115, 149-326).

У наукових фахових виданнях:

6.	Стукало Н.В. Проблеми розвитку фінансового ринку в Україні: лізингова діяльність на регіональному рівні / Н.Є.Бойцун, Н.В.Стукало, О.Г.Пуригіна // Механізм регулювання економіки, економіка природокористування, економіка підприємства та організація виробництва. – Суми, 2000. - Випуск 3. – С.189-194. - 0,8 д.а. (особисто авторові належить 0,5 д.а.: обґрунтування найбільш важливих проблем розвитку лізингової діяльності на регіональному рівні в Україні).
7.	Стукало Н.В. Перспективи застосування альтернативних методів фінансування зовнішньоторговельних операцій в Україні / Н.В.Стукало // Механізм регулювання економіки, економіка природокористування, економіка підприємства та організація виробництва. – Суми, 2000. - Випуск 4. – С.134-139. - 0,75 д.а.
8.	Стукало Н.В. Венчурное финансирование: преимущества и практика развития в Украине / Н.В.Стукало, В.В.Самбекова // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2004. - Випуск 189: В 5 т. - Том 1.– С. 56-63. - 0,6 д.а. (особисто авторові належить 0,4 д.а.: визначення переваг венчурного фінансування на основі аналізу іноземного досвіду).
9.	Стукало Н.В. Фінансові наслідки вступу України до СОТ / Н.В.Стукало  // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2005. - Випуск 200: В 4 т. - Том ІІ. – С. 465-470. - 0,4 д.а. 
10.	Стукало Н.В. Глобалізація та розвиток фінансової системи України / Н.В.Стукало // Фінанси України. – 2005. - №5. – С. 29-36. - 0,8 д.а.
11.	Стукало Н.В. Особливості розвитку міжнародних фінансових ринків в умовах глобалізації / Н.В.Стукало // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2005. - Випуск 202: В 4 т.  - Том 4. – С. 853-858. - 0,4 д.а.
12.	Стукало Н.В. Міжнародна роль євро: особливості для України / Н.В.Стукало // Вісник Донецького університету. Серія В. Економіка і право. – 2005. - №1. – С.155 – 163. - 0,7 д.а.
13.	Стукало Н.В. Финансово-экономические последствия расширения ЕС для стран пограничья центрально-восточной Европы (Украины, Беларуси, Молдовы) / Н.В.Стукало // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2005. - Випуск 204: В 5 т. - Том 3. – С. 725-732. - 0,4 д.а.
14.	Стукало Н.В. Фінансова глобалізація: сучасні тенденції розвитку та висновки для України / Н.В.Стукало // Прометей: регіональний збірник наукових праць з економіки. –Донецьк, 2005. - Вип. 2. – С. 41-44. - 0,45 д.а.
15.	Стукало Н.В. Розвиток фінансового ринку України: роль валютних деривативів / Н.В.Стукало // Механізм регулювання економіки. - Суми, 2005. - №3. – С. 188-193. - 0,75 д.а.
16.	Стукало Н.В. Современные тенденции развития местных бюджетов Украины в условиях финансовой глобализации / Н.В.Стукало // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2005. - Випуск 209: В 4 т. - Том 2. – С. 575-581. - 0,4 д.а.
17.	Стукало Н.В. Деякі аспекти формування фінансової політики України в умовах глобалізації / Н.В.Стукало // Фінанси України. – 2006. - №1. – С. 24-31. - 0,7 д.а.
18.	Стукало Н.В. Особливості сучасного трактування термінів „фінанси” та „фінансова система” / Н.В.Стукало // Науковий вісник Волинського державного університету ім. Л.Українки. Економічні науки. – 2006. - №1. – С.132-138. - 0,7 д.а.
19.	Стукало Н.В. Вимірювання фінансової глобалізації / Н.В.Стукало // Фінанси України. – 2006. - №7. – С. 146-154. - 0,9 д.а.
20.	Стукало Н.В. Визначення ролі держави в умовах фінансової глобалізації / Н.В.Стукало // Культура народов Причорноморья. Экономика. – 2006. - №78. – С.88-91. - 0,4 д.а.
21.	Стукало Н.В. Проблеми та тенденції розвитку системи органів державного регулювання фінансової системи України / Н.В.Стукало // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2006. - Випуск 214: В 4 т. – Т.3. – С. 617-625. - 0,5 д.а.
22.	 Стукало Н.В. Розвиток людського капіталу як рушійна сила фінансової інтеграції України / Н.В.Стукало // Управління розвитком. Харків, 2006. - №4. – С. 98-100. - 0,5 д.а.
23.	Стукало Н.В. Оцінювання стану розвитку фінансової глобалізації: особливості для України / Н.В.Стукало // Міжнародна економічна політика. – 2006. - Вип. 4. – С. 81-100. - 1,3 д.а.
24.	Стукало Н.В. Удосконалення системи оподаткування українських підприємств як фактор підвищення їх міжнародної конкурентоспроможності / Н.В.Стукало // Управління розвитком. – Харків, 2006. - №7. – С. 116-118. - 0,5 д.а.
25.	Стукало Н.В. Вирішення проблем управління міжнародними фінансовими інститутами під впливом глобалізаційних процесів / Н.В.Стукало, Д.Г.Котенко // Економіка: проблеми теорії та практики. – 2006. - Випуск 220: В 3 т. - Том 2. – С. 558-565. - 0,5 д.а. (особисто авторові належить 0,35 д.а.: визначення основних проблем функціонування міжнародних фінансових організацій та обґрунтування можливих шляхів їх вирішення у контексті глобалізаційних процесів).
26.	Стукало Н.В. Інтернаціоналізація національних фінансових систем та проблеми її вимірювання / Н.В.Стукало // Економіка: проблеми теорії та практики. – Д., 2007. - Випуск 231: В 9 т. – Т. ІХ. – С.1878 – 1884. - 0,4 д.а.
27.	Cтукало Н.В. Становлення концепції розвитку національної фінансової системи України в умовах фінансової глобалізації / Н.В.Стукало // Актуальні проблеми економіки регіону. - Івано-Франківськ, 2008. - Вип.IV. – Т.1. –– С.93-98. - 0,65 д.а.

В інших виданнях:

28.	Стукало Н.В. Роль фінансових деривативів при страхуванні валютних ризиків в Україні / Н.В.Стукало, А.В.Сологуб // Підвищення ролі фінансових відносин у комплексному соціально-економічному розвитку регіону: матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції (Дніпропетровськ, 6-7 листопада, 2001 р.) / ДНУ. – Д.: Наука і освіта, 2001. – С. 154-155. - 0,15 д.а. (особисто авторові належить 0,1 д.а.: обґрунтування доцільності використання деривативів при страхуванні валютних ризиків в Україні).
29.	Стукало Н.В. Фінансові інструменти та їх класифікація / Н.В.Стукало // Матеріали V Всеукраїнської науково-практичної конференції «Фінансово-економічні проблеми розвитку регіонів України» (Дніпропетровськ, 26 жовтня 2004 р.) – Д.: Наука і освіта, 2004. – Т.3. – С. 74-75. - 0,1 д.а.
30.	Стукало Н.В. Глобалізація фондових ринків: наслідки для України / Н.В.Стукало // Матеріали ІІ Міжнародної науково-практичної конференції «Сучасні тенденції в розвитку банківської системи» (Дніпропетровськ, 7-8 грудня 2004 р.) – Д.: Наука і освіта, 2004. – Том ІІ. – С. 172-173. - 0,1 д.а.
31.	Стукало Н.В. Фінансова система та міжнародні фінанси як одна з основних її сфер / Н.В.Стукало // Матеріали Першої Міжнародної науково-практичної конференції «Науковий потенціал світу ‘2004». Фінансові відносини. (Бєлгород – Дніпропетровськ, 1-15 листопада, 2004 р.) – Д: Наука і освіта, 2004. – Т.10. – С. 51-53. - 0,15 д.а.
32.	Стукало Н.В. Державне стимулювання розвитку венчурного фінансування в Україні / Н.В.Стукало // Матеріали Міжнародної науково-практичної конференції «Актуальні проблеми сучасних наук: теорія та практика». Економічні науки. (Дніпропетровськ, 8 червня 2005 р.) – Д.: Наука і освіта, 2005. – Т.1. - С. 80-82. - 0,15 д.а.
33.	Стукало Н.В. Проблеми фінансової безпеки держави в умовах глобалізації / Н.В.Стукало // Економічна безпека держави в умовах інтеграції до світового співтовариства: матеріали міжнародної науково-практичної конференції (Дніпропетровськ, 24-25 листопада 2005 р.). – Д.: Академія митної служби України, 2005. – С. 302-303. - 0,1 д.а.
34.	Стукало Н.В. Пріоритети формування фінансової політики України в умовах глобалізації / Н.В.Стукало // Матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції «Інвестиційні стратегії підприємств України на міжнародних товарних та фінансових ринках» (Дніпропетровськ, 4 лютого 2006 р.). – Д.: Наука і освіта, 2006. – Т.1. – С. 43. - 0,1 д.а.
35.	Стукало Н.В. Сучасні проблеми державного регулювання ринків фінансових послуг в Україні / Н.В.Стукало // Матеріали VI Всеукраїнської науково-практичної конференції молодих вчених «Сучасні проблеми соціально-економічного розвитку України» (Дніпропетровськ, 19-20 квітня 2006 р.). – Д.: Наука і освіта, 2006. – Том 3. - С.68-70. - 0,15 д.а.
36.	Стукало Н.В. Наслідки глобалізації фінансових послуг для України / Н.В.Стукало // Фінанси України: матеріали 10-ої Міжнародної науково-практичної конференції (Дніпропетровськ, 12-13 травня 2006 р.). – Д.:ДНУ, 2006. - С. 106-107. - 0,1 д.а.
37.	Стукало Н.В. Аналіз факторів формування державної фінансової політики в умовах глобалізації / Н.В.Стукало // Развитие внешнеэкономической деятельности в условиях глобализации: материалы Второй международной научно-практической конференции (Симферополь, 20-21 апреля 2006 г.). – Симферополь: Таврия, 2006. – С.195-196. - 0,1 д.а.
38.	Стукало Н.В. Вплив євро на розвиток євроінтеграційних процесів України / Н.В.Стукало // На Схід та Південь від ЄС: проблеми формування спільного європейського економічного простору: зб. матеріалів міжнародної науково-практичної конференції (Київ, 5-7 жовтня 2006 р.). - К.: КНЕУ, 2006. – С. 102-103. - 0,1 д.а.
39.	Стукало Н.В. Концепція інтеграції України у глобальну фінансову систему / Н.В.Стукало // Матеріали одинадцятої міжнародної науково-практичної конференції «Фінанси України», 18-19 травня 2007 р. – Д.: ДНУ, 2007. – С.91. - 0,1 д.а.
40.	Стукало Н.В. Сучасні проблеми та тенденції розвитку банківського сектору України / Н.В.Стукало, К.К.Бурмістрова // Матеріали одинадцятої міжнародної науково-практичної конференції «Фінанси України», 18-19 травня 2007 р. – Д.: ДНУ, 2007. – С.92. - 0,1 д.а. (особисто авторові належить 0,05 д.а.: визначення проблем розвитку банківського сектору України).
41.	Стукало Н.В. Вплив міжнародних фінансових організацій на країни, що розвиваються, в умовах глобалізації / Н.В.Стукало, Д.Г.Котенко // Матеріали одинадцятої міжнародної науково-практичної конференції «Фінанси України», 18-19 травня 2007 р. – Д.: ДНУ, 2007. – С.93. – 0,1 д.а. (особисто авторові належить 0,05 д.а.: визначення негативних наслідків діяльності міжнародних фінансових організацій у країнах, що розвиваються).
42.	Cтукало Н.В.Формування національної інноваційної системи: досвід КНР / Н.В.Стукало, К.К.Бурмістрова // Управління інноваційним розвитком підприємств України в умовах світових інтеграційних процесів: матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції молодих вчених (Дніпропетровськ, 9-10 листопада 2007) / ДНУ. – Д.: ПДАБА, 2007. - Том 4. – С. 25-27. – 0,15 д.а. (особисто авторові належить 0,1 д.а.: аналіз китайського досвіду формування національної інноваційної системи).
43.	Стукало Н.В. Податкові важелі інвестиційно-інноваційної політики України / Н.В.Стукало, Ю.В.Левчук // Управління інноваційним розвитком підприємств України в умовах світових інтеграційних процесів: матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції молодих вчених (Дніпропетровськ, 9-10 листопада 2007) / ДНУ. – Д.: ПДАБА, 2007. - Том 4. – С. 27-28. - 0,15 д.а. (особисто авторові належить 0,1 д.а.: обґрунтування ефективності податкових важелів у інвестиційно-інноваційній політиці).
44.	Стукало Н.В. Методика організації та планування міжнародних лізингових угод в Україні / Н.В.Стукало // Проблеми активізації регіональної інвестиційної політики в сучасних умовах. Економічний вісник ДДФЕІ.  – Д., 2000. – Т.1. – С. 418. - 0,1 д.а.
45.	Стукало Н.В. Світові тенденції розвитку фінансової глобалізації / Н.В.Стукало // Економічна політика України в умовах євроінтеграції: матеріали Всеукраїнської науково-практичної конференції (Кривий Ріг, 18-19 вересня 2008 р.) / Криворізький економічний інститут ДВНЗ «КНЕУ ім. В.Гетьмана». – Кривий Ріг, 2008. – С. 114-116. - 0,15 д.а.
46.	Стукало Н.В. Вплив політичних факторів на розвиток міжнародних фінансових ринків в умовах глобалізації / Н.В.Стукало // Вісник Дніпропетровського університету. Світова економіка і міжнародні відносини. – Д., 2002. - Випуск 1. – С. 134-138. - 0,45 д.а.
47.	Бойцун Н.Є. Методичні рекомендації до самостійного вивчення дисципліни «Міжнародні фінанси» / Н.Є.Бойцун, Н.В.Стукало. – Д.: РВВ ДНУ, 2003. – 32 с. - 2 д.а. (особисто авторові належить 1,5 д.а.: змісти лекцій, інструкції до розв’язання задач)
48.	Стукало Н.В. Проблеми інтеграції України до ЄС: фінансові аспекти / Н.В.Стукало // Вісник Дніпропетровського університету. Світова економіка і міжнародні відносини. – Д., 2003. - Випуск 2. – С. 124-130. - 0,5 д.а.
49.	Стукало Н.В. Методичні рекомендації до самостійного вивчення дисципліни «Валютні операції»/Н.В.Стукало.–Д.:РВВ ДНУ,2005.–32с.-2д.а.
50.	Стукало Н.В. Посібник до самостійного вивчення дисципліни „Фінанси” / Н.Є.Бойцун, Н.В.Стукало, С.С.Борисенко. – Д.: РВВ ДНУ, 2005. – 60 с. – 4 д.а. (особисто авторові належить 2,5 д.а.: конспект лекцій з дисципліни «Фінанси», тести)
51.	Стукало Н.В. Сучасний стан та перспективи валютно-фінансової інтеграції в рамках Європейського Союзу / Н.В.Стукало // Фінанси України. Перспективи інтеграції України у світову фінансову систему: збірка наукових праць. – Д.: Інновація, 2005. – С.3-22. - 1,8 д.а.
52.	Cтукало Н.В. Методичні рекомендації до самостійного вивчення дисципліни «Міжнародні економічні відносини» / Н.В.Стукало. – Д.: РВВ ДНУ, 2006. – 40 с. - 2,5 д.а.

АНОТАЦІЯ

Стукало Н.В. Глобальні імперативи розвитку національних фінансових систем. – Рукопис.
Дисертація на здобуття наукового ступеня доктора економічних наук за спеціальністю 08.00.02 – Світове господарство і міжнародні економічні відносини. – ДВНЗ «Київський національний економічний університет імені Вадима Гетьмана». – Київ, 2009.
Дисертаційна робота присвячена системному дослідженню теоретичних і практичних проблем розвитку національних фінансових систем в умовах глобалізації. Проаналізовано методологічні підходи аналізу інтернаціоналізації. Розкрито теоретичну сутність фінансової глобалізації з ідентифікацією чинників її розвитку. Визначено позитивні та негативні наслідки глобалізації для національних фінансових систем. Підтверджено гіпотезу нерівномірності інтенсивності розвитку глобалізації економіки.
Розроблено методологічний підхід дослідження національних фінансових систем. Запропоновано індекс фінансової глобалізації та складено рейтинг відібраних автором країн світу за цим індексом. Визначено основні тенденції розвитку фінансових систем країн світу, у тому числі України, в умовах глобалізації. Обґрунтовано концепцію поетапної адаптації фінансової системи України у глобальному фінансовому середовищі.
Ключові слова: інтернаціоналізація фінансів, фінансова глобалізація, фінансовий глобалізм, глобальна фінансова система, національні фінансові системи, глобальний фінансовий ринок, індекс фінансової глобалізації.

АННОТАЦИЯ

Стукало Н.В. Глобальные императивы развития национальных финансовых систем. – Рукопись.
Диссертация на соискание ученой степени доктора экономических наук по специальности 08.00.02 – Мировое хозяйство и международные экономические отношения. – ГВУЗ «Киевский национальный экономический университет имени Вадима Гетьмана». – Киев, 2009.
Диссертационная работа посвящена системному исследованию теоретических и практических проблем развития национальных финансовых систем в условиях глобализации. Проанализированы методологические подходы анализа интернационализации. Раскрыта теоретическая сущность финансовой глобализации с идентификацией факторов ее развития. Определены позитивные и негативные последствия глобализации для национальных финансовых систем. Подтверждена гипотеза неравномерности интенсивности развития глобализации экономики.
Разработан методологический подход исследования национальных финансовых систем. Предложен индекс финансовой глобализации, согласно которому составлен рейтинг стран мира, отобраных с целью целевого сравнительного анализа. Определены основные тенденции развития национальных финансовых систем, в том числе украинской, в условиях глобализации. Обоснована концепция поэтапной адаптации финансовой системы Украины в глобальной финансовой среде.
Ключевые слова: интернационализация финансов, финансовая глобализация, финансовый глобализм, глобальная финансовая система, национальные финансовые системы, глобальный финансовый рынок, индекс финансовой глобализации.

SUMMARY

Stukalo N.V. Global imperatives of national financial systems development. – Manuscript.
Thesis for the Doctor of Economic Science academic degree with major in 08.00.02 – World Economy and international economic relations. – SHEE “Vadjm Hetman Kyiv National Economic University”, Kyiv, 2009.
The dissertation paper is focused on theoretical substantiation and practical recommendations development as for national financial systems development in globalization consequences. 
The theoretical approaches to internationalization and globalization estimation are analyzed. It is shown that the same indexes are used to estimate these two processes. Nowadays the term “globalization” is often used instead of term “internalization”. Internationalization is considered as the early stage of globalization.
The main factors of financial globalization development are divided into seven groups: regulative, quality changes in finance, humanization, political, psychological, technological, and the others.
The theoretical approaches to financial globalization development are analyzed. Paradoxes of global financial market are investigated. The positive and negative effects of globalization impact upon national financial systems are shown. The theory of economic and financial globalization cyclic character is substantiated. 
The methodology of national financial systems comparative analysis is developed. The methodology is based on the author’s understanding “financial system” as complex of regulative authorities and other subjects of financial relations, financial instruments and financial markets and integrates two main principles of financial system analyses: by its levels (personal finances, corporative finances, governmental finances, international finances and global finances) and by its components (financial instruments, institutes and markets).
Financial globalization index is developed. It integrates the following components: volume of export and import of financial services, volume of currency deposits in domestic banks, volume of currency credits to the country, volume of the gross internal debt, volume of direct, portfolio, and other investments, volume of foreign banks capital.
The main modern tendencies of national financial systems development are defined. The analysis of financial globalization development dynamics is done. Financial globalization peculiarities in developed countries, transition economies, developing countries are shown. Special attention is paid to the countries which just became World Trade Organization members and those are going to join the WTO in the nearest future. The problems of currency integration in European Currency Union are shown and the main principles of General Agreement on Trade by Services are analyzed. The analytical estimations of Euro zone extension are developed. The perspectives of euro international role as well as its role for Ukraine are determined. The financial globalization rating of some countries is completed. The UK, Spain, Russia and Ukraine have the highest dynamics of financial globalization development. 
The Ukrainian financial system is analyzed according to the developed methodology of national financial systems comparative analysis. The general analysis of government regulation problems and tendencies as well as banking internationalization is made. The modern problems of Ukrainian financial markets development are shown. The role of euro for Ukraine is determined. Priorities of state financial policy are identified.
The principles of national financial systems development in globalization conditions are determined. Evolutionism, integrity, duality, antropologism, integration are the main principles. There are also the main factors of effective development of national financial systems are determined and classified (general factors – geopolitical, regulative, technological, quality changes); specific factors – historical, resources, legal, institutional, social-economical, political).
The concept of national financial system development is developed. Human assets are determined as one of the most important factor of effective financial globalization development. The liberal taxation is also key factor of national financial system development in globalization conditions. Effective governmental regulation plays very important role during globalization process. The concept provides three main stages. The first one is development of state finance (legislation improvement, governmental financial regulators development, budget financing of human assets development as well as social measures, liberal taxation, financial engineering, effective state debt management, new governmental management standards implementing). The second stage is private and corporate finance development (new financial instruments implementing, currency risks diversification, effective investment policy, financial services export development, etc.). The third stage is international and global finance development (integration to international financial markets, cooperation with international financial institutions, etc.).
The directions of government activities as for globalization negative impact neutralization are determined. The preparation measures to form the effective permanent mechanism of financial sector of Ukraine to global conditions of functioning are formulated.
Key words: internationalization of finance, global financial system, national financial system, financial globalization, financial globalizm, global financial market, financial globalization index.